Universal EnergieCommerce Consulting

Az RKV felépítése:

Jelenleg az RKV szolgáltatást Európában kizárólagos joggal az EFR cég végzi, aki várhatóan a közeljövőben Magyarországon is beindít egy adóberendezést. A következőkben az EFR által felépített rendszert mutatjuk be.

Felhasználói Vezérlő Állomás (User Control Station):

Azoknak a felhasználóknak, akik csatlakozni szeretnének az RKV rendszerhez az EFR biztosít egy munkaállomást, amely kapcsolódik a Központi Számítógéphez. A munkaállomáson egy szoftver segítségével a felhasználó megszerkesztheti az általa kiküldeni kivánt parancsokat idő- vagy eseményvezérelten. Amennyiben már más központi vezérlő (pl. HKV) és/vagy terhelésgazdálkodási rendszere van a felhasználónak, akkor itt oldható meg a rendszerek összekötése.

Központi Számítógép (Central Computer):

Az adó mellett elhelyezett EFR számítógép, amely feldolgozza a felhasználói munkaállomásokról beérkező adáskéréseket, prioritás szerinti sorrendbe teszi őket, majd előállítja és továbbítja a HH rádióadó felé a kiadásra kerülő parancsot. Felhasználói parancsok közti időben 10 másodpercenként a kódolt pontos idő kerül a rádióadóra.

Hosszúhullámú Rádióadó (Transmitter system):

Ez az adó sugározza ki 200Bd-os sebességgel az éterbe a központ által összeállított parancsokat. Egy adó hatósugara kb. 400-600km a terepviszonyoktól és az adóteljesítménytől függően. A használt frekvencia Németországban 129.1 és 139 kHz. Ezt az egységet az EFR bérli valamely szakosított cégtől, például Németországban a Deutsche Telekom-tól.

RKV vevőkészülékek (Receiver):

Az adó körzetében elhelyezett vevők feladata a kisugárzott parancsok vétele és végrehajtása. Leggyakrabban a vevők -egy vagy több- potenciál független kimeneti relét tartalmaznak, amely(ek) parancsokkal direkt vagy indirekt módon vezérelhetők. A modern vevők nemcsak szimpla parancsvégrehajtásra alkalmasak, hanem a beépített óra segítségével távparaméterezhető időfüggő kapcsolásokra is használhatók.

RKV kontra HKV

Korábban az áramszolgáltatók távparancsadásra a HKV-t (hangfrekvenciás központi vezérlés) használták. A szakemberek között is gyakran vita dúl, melyik rendszer a jobb. Mindenek előtt le kell szögezni, hogy technikai értelemben mindkét rendszer kiforrott, a jelenlegi feladatoknak megfelel.

Mi az igazi különbség? A használhatóságuk a liberalizált piacon. A szolgáltatásokban néhány évvel ezelőtt megkezdett liberalizáció alapjaiban átrendezte a több mint száz év alatt kialakult szokásokat. A szolgáltatóknak a piaci viszonyok megjelenésével -sok más mellett- csökkenteniük kell a költségeiket és biztosítaniuk a felhasználók szabad szolgáltató választásának technikai feltételeit.

Költség oldalon, ha minden tényezőt számításba veszünk, az RKV rendszer olcsóbb mint a HKV. Például míg HKV esetén az áramszolgáltató cégeknek az adót és csatolást először meg kell venni, majd ezeket folyamatosan amortizálni majd idővel cserélni kell, üzembentartáshoz szakember gárda kell, új alállomásokra újabb berendezés kell, a generátorokhoz szűrőkör kell, addig az RKV-nál ezt szolgáltatásként -összeségében jóval olcsóbban- megveheti egy külső cégtől.

Mobilitás szempontjából az RKV sokkal praktikusabb mint a HKV. Például ha egy fogyasztó aki szolgáltatót vált és a tarifáját, egyéb eszközeit előzőleg RKV vezérelte, akkor az új kereskedő egyszerűen megrendelheti az EFR-nél egy új vezérlési mód kialakítását az adott fogyasztó számára. Ez az RKV-ban könnyen kezelhető probléma a HKV rendszerben rendkivül nehezen megoldható: Először is hozzáférést kellene biztosítani a hálózati cégek kezelésében levő HKV adókhoz a független vagy netán konkurens cégek kereskedőinek, és azután kezelni kellene a költségek elosztása valamint a HKV rendszer topológia függése, lassú átviteli sebessége által okozott problémákat is.